![](http://www.alamy.com/thumbs/6/3C9E3E0A-23D4-4AC2-8436-0F5BFE718CE7/RH9JE3.jpg)
. Botanisk tidsskrift. Botany; Plants; Plants. 88 3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter op ved Selvsaaning ofte i saa stor Mængde, at Bunden, især i de sydligere Bøgeskove og andre Højskove, er grøn af unge Planter, endog kan findes dækket næsten alene af saadanne (Fig. 60). I Bøgeskovene bliver de otte 0,5—1 m høje og højere uden at være grenede eller dog kun med faa Grene, skønt de er mange Aar gamle. Den er meget almindeligere end Spidsløn endog i Lollands, Sydsjællands og Fyns Skove samt i Slesvig. I Sverige er den »allmän planterad« (Neuman); i Norge findes den ogsaa kun plantet (»til
. Botanisk tidsskrift. Botany; Plants; Plants. 88 3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter op ved Selvsaaning ofte i saa stor Mængde, at Bunden, især i de sydligere Bøgeskove og andre Højskove, er grøn af unge Planter, endog kan findes dækket næsten alene af saadanne (Fig. 60). I Bøgeskovene bliver de otte 0,5—1 m høje og højere uden at være grenede eller dog kun med faa Grene, skønt de er mange Aar gamle. Den er meget almindeligere end Spidsløn endog i Lollands, Sydsjællands og Fyns Skove samt i Slesvig. I Sverige er den »allmän planterad« (Neuman); i Norge findes den ogsaa kun plantet (»tilsyneladende vildtvoksende ved Mandal« :. Fig. 60. Opvækst af Ær i Bøgeskov. Dyrnæs i Hornsherred, 3. Juni 1911. (E. W.) Blytt-Dahl). I øvrigt vokser den vildt i Tyskland, England og helt over til Kaukasus. Ær bliver højere end Løn. Langes højeste Maal er 31,4 m i Højde og Omfanget næsten 3 m. Den angives at kunne blive 500 Aar gammel. I Slesvig findes et Træ med 3,65 m Omfang (Heering). Man har maalt Omfang paa 8,9 m. Den blomstrer i Maj efter Løv- springet. Sikkert indførte er: Fra SØ-Europa og V-Asien: Acer tataricum L. og A. monspessulanum L. ; fra N-Amerika: A. californicumDietr., A. NegundoL., A. rubrum L. o. der kan findes i Parker. Lit.: Hauch & Oppermann: 353—358, 385. A. Mentz i Salmonsens Lexikon. OGP. 1908: 339—347; 1916: 353. En ikke fjern Slægtning af Løn er Hestekastanien (Aesculus Hippo- castanum L.). Den har hjemme paa Balkanhalvøen og i V-Asien og ind- førtes derfra midt i det 16. Aarhundrede til det øvrige Europa. Til Mark Brandenburg kom den 1672 (Heering). Graebner skriver (1912): Heste- kastanien blev kunstig ført tilbage til det gamle Omraade, som den indtog- før Istiden, og i Aartier har den nu udbredt sig videre og videre i Tysk-. Please note that these images are extracted from scanned page images that may have been digitally enhanced for readability - coloration and appearance of these illustration
Size: 2064px × 1211px
Photo credit: © Library Book Collection / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1800, bookdecade, booksubjectbotany, booksubjectplants