![](http://www.alamy.com/thumbs/6/417A1C1D-94AD-4AD6-9CF2-F5A080E2D0D9/2CGH87D.jpg)
. Svensk botanik . an tvifvel de kros-sade bladen af mer nytta såsom lisande svedan då bränsår der*med beläggas. Äfven i fulslag och på g yllenåders taggar kun. ca de tjena. Färska, doppade i ätticka och laggde pl lik» tornar samt ofta ombytte, borttaga de dem merendels (Berg*enat. med. 374). Roten af vexten har långe varit ett vidskeppelsens fö, bland annat ansedd som ett betydande amulet förblindagylknådern, Lika många knölar som taggar (in ano) bord8 447. SE DUM TELEPHIUM. finnas pl roten, hvilken skulle bäras på rypgen mellan axlar-ne tills den torrkat. Veikeligare nytta skulle kansk
. Svensk botanik . an tvifvel de kros-sade bladen af mer nytta såsom lisande svedan då bränsår der*med beläggas. Äfven i fulslag och på g yllenåders taggar kun. ca de tjena. Färska, doppade i ätticka och laggde pl lik» tornar samt ofta ombytte, borttaga de dem merendels (Berg*enat. med. 374). Roten af vexten har långe varit ett vidskeppelsens fö, bland annat ansedd som ett betydande amulet förblindagylknådern, Lika många knölar som taggar (in ano) bord8 447. SE DUM TELEPHIUM. finnas pl roten, hvilken skulle bäras på rypgen mellan axlar-ne tills den torrkat. Veikeligare nytta skulle kanske för sam-ma krämpa vinnas, om roten efter Chomels uppgift» stöttesoch ined färskt smör öfver eld till saltya bereddes och sedanefter behof applicerades. Huslök ätes sällan om icke i nöd-fall af hornboskap, aldrig af hästar, men svin gå den sällanförbi och Bi söka blommorna. Tab, Vexten i nat. storlek ufom roten. a. En blommiförstorad, b. Fruktämnet, c» Frukten tvärs 448- LOTUS MARITIMUS, HAF SSTRAND - L O T V S. Bladen Äro saftige, glatta. Blomskaften en-blomige. Skärmarne lanseetlika och Fröbaljor ne 4:kantigc. Linn-YlonSr. p. 2Ö2. Öland. res. s. 143. Gottl. 167. Cl. 17. DlA-DELPH. — Liljeblads Svenska ilota s. 328- kl. 14. TvÅ-kulle med Ärtbaljor. IVled den allmänna Lotus eller de så kallade Käringtanderne(No 334) synes denna icke hafva mycken yure likhet} e-medert:d äio blommornes väsenfeliaa kännemärken decamma:•Blomvi: garne vid öfre Vanten hopfästade, och fröbaijan raksamt fylld med trinda ärter. Den närvarande arten torde hö-ra Skandinavien ensamt till, och är ibland de inländske säll-sammare orter, och tiäffas t, e. \\<\ Ölands norra udde, påden under vintren af hafsvatfnet hödade stranden; äfven påGottland. Roten är perenn, och örtstjelkarne flere, oftaneriliggande, tijnda enkla, likväl nedtill stundom korrt-greiiige, besafe med några tilltryckta styfva hår. Små-bla
Size: 1208px × 2068px
Photo credit: © Reading Room 2020 / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1800, bookdecade1800, bookidsvenskb, booksubjectplants