![](http://www.alamy.com/thumbs/6/600EA826-73B0-47A3-AEC2-E3DA7574E028/2AFWGT3.jpg)
. Skogsvårdsföreningens tidskrift. -fattat i) observationer över växternas nitrathalt, 2) studier överförändringarna i markens bakterieflora, 3) bestämning av jord-provens förmåga av salpeterbildning under lagring. Före branden fanns inom det av elden härjade området en mossrikbarrblandskog av den vanliga ordinära typen, som dock inom de delar, därmarken var mera lerhaltig, var något rikare på örter än vad som kanskekan anses som regel. En närmare beskrivning är meddelad i en avmig nyligen publicerad avhandling (Hesselman 1917, sid. 470). I deav elden ännu orörda delarna av beståndet har humus
. Skogsvårdsföreningens tidskrift. -fattat i) observationer över växternas nitrathalt, 2) studier överförändringarna i markens bakterieflora, 3) bestämning av jord-provens förmåga av salpeterbildning under lagring. Före branden fanns inom det av elden härjade området en mossrikbarrblandskog av den vanliga ordinära typen, som dock inom de delar, därmarken var mera lerhaltig, var något rikare på örter än vad som kanskekan anses som regel. En närmare beskrivning är meddelad i en avmig nyligen publicerad avhandling (Hesselman 1917, sid. 470). I deav elden ännu orörda delarna av beståndet har humustäcket råhumus-karaktär, inom några mindre fläckar har dock råhumusen en mera luckerstruktur. Nitrifikationsbakterier saknas, jordproven bilda vidlagring endast minimala salpetermängder. Visserligen finnes intetkalhygge i beståndet, varest man kan studera den inverkan, som en av-verkning utan bränning kan ha på marken, men såväl min erfarenhet g6I^ SKOGSFÖRVNGRINC; O. SALPETERBILDNING I MARKEN 37. 38 HENRIK HESSP:LMAi\ (962) från liknande bestånd i Norrland som observationer över mindre, obrändafläckar ä brandfältet visa, att marken hör till den typ, som vid kalhugg-ning i huvudsak klädes med en matta av kruståtel (Aira flexiiosa). Dennitratofila flora, som utmärker brandfältet, har därför elden att tacka försitt uppträdande. Brandfälten ha en betydande utsträckning (se hg. 17), de torde omfattanågra hundra har. Branden har i allmänhet tagit ganska hårt påmarken, skogselden uppstod under en torr försommar. Liksom nästanalltid är fallet, har elden tagit ganska ojämnt. Pä somliga, mer upp-stickande torra partier har elden bränt bort all ytligt liggande humus,marken ligger kal och vit i ytan (se fig. 18). På andra partier återigenhar den tagit mindre hårt, men dock sä pass kraftigt, att humustäcketendast består av ett helt tunt, kolat lager. Endast på mera fuktigapartier har elden kvarlämnat någon väsentlig
Size: 1428px × 1749px
Photo credit: © The Reading Room / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1900, bookdecade1900, booksubjectforestsandforestry