![](http://www.alamy.com/thumbs/6/65409F4C-5247-4D97-AD0B-EB47CBABB990/RD44HY.jpg)
. Danmarks fauna; illustrerede haandbøger over den danske 248 men større Vandringer foretager den ellers næppe. Grund- ling'en dør ret hurtig oven Vande, men i Hyttefad kan den let holdes. Dens Føde bestaar næsten udelukkende af Bunddyr, særlig af Smaakrebs (Lynceider, Ostracoder o. a.) og Myggelarver (Chironomus), men ogsaa af Orme, Vaarfluelarver og lignende, og den roder ofte i Bunden efter Næring. Den æder ogsaa om Vinteren og tager da mest Myggelarver. Legen er hos os iagttaget i Maj Maa- ned (Viborg Sø); rimeligvis kan den finde Sted hen i Juni og maaske i Juli Maaned, og m
. Danmarks fauna; illustrerede haandbøger over den danske 248 men større Vandringer foretager den ellers næppe. Grund- ling'en dør ret hurtig oven Vande, men i Hyttefad kan den let holdes. Dens Føde bestaar næsten udelukkende af Bunddyr, særlig af Smaakrebs (Lynceider, Ostracoder o. a.) og Myggelarver (Chironomus), men ogsaa af Orme, Vaarfluelarver og lignende, og den roder ofte i Bunden efter Næring. Den æder ogsaa om Vinteren og tager da mest Myggelarver. Legen er hos os iagttaget i Maj Maa- ned (Viborg Sø); rimeligvis kan den finde Sted hen i Juni og maaske i Juli Maaned, og mulig strækker den en- kelte Fisks Leg sig over lang Tid. Legen foregaar i Viborg Sø paa lavvandede, sandede Steder. I Lombardiet har man i Juli Maaned tidlig om Morgenen iagttaget legende Grund- linger, der fra en Sø skød sig op i en lille tilløbende Bæk, hvor de fæstede Rognen paa Sten paa saa lavt Vand, at Fiskene under Gydningen kun havde Bugen og den ne- derste Del af Hovedet under Vand. Æggene er forholds- vis store, omtrent 1,5 mm i Tværmaal, og hver Hun inde- holder kun c. modne Æg. De klæbes til Sten og klækkes i Løbet af en Maanedstid (efter andre Opgivelser allerede efter ti Dages Forløb). Yngelen holder sig temme- lig længe i Stimer, som færdes nær det Sted, hvor den er klækket. Grundlingen skal kun blive tre Aar gammel. Kødet er udmærket, men da Fisken er saa lille, anvendes den hos os kun i uvæsentlig Grad til Menneskeføde, hvor- imod den bruges meget til Agn for Gedde, Ørred og Aal; som Agn paa Dypkrog bør den benyttes frisk, da dens Bugvæg hurtig bliver skør. Selv bider den villig paa Krog agnet med Regnorm, der flyder langs Bunden, og den fanges let i Agnvaad. 3. Suderslægten (Tinca Cuvier). Formen er temmelig høj og sammentrykt. Øj- nene er smaa og har normal Beliggenhed. Munden er lille og viser temmelig stærkt opefter. Over- og Underkæbe rager lige langt frem. I hver Mundvig er der en lille Skægtraad. Svælg- t
Size: 1643px × 1521px
Photo credit: © The Book Worm / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookauthordansknat, bookcentury1900, bookdecade1910, bookyear1914