![](http://www.alamy.com/thumbs/6/76FEF489-FF95-445B-8467-F72C889A49DA/RH9GYF.jpg)
. Botanisk tidsskrift. Botany; Plants; Plants. 14. Assimilationsarbejdet 351 cæspitosa), Hundegræs, Calamagrostis lanceolota). Nytten heraf er formodentlig en mekanisk, nemlig den, at Pladen bliver mere bøj- ningsfast. Den Tanke er udtalt, at det skulde være Værn mod for stærk Fordampning, da de fleste Spalteaabninger findes paa Over- siden, men Snoningen findes ogsaa hos Græsser, der har lige mange Spalteaabninger paa hver Side (f. Eks. hos Alm. Kvik), og denne Forklaring synes i det hele lidet sandsynlig, naar man erindrer Skov- klimaets Natur. Ved Snoningen opnaaes derimod utvivlsomt en Er-
. Botanisk tidsskrift. Botany; Plants; Plants. 14. Assimilationsarbejdet 351 cæspitosa), Hundegræs, Calamagrostis lanceolota). Nytten heraf er formodentlig en mekanisk, nemlig den, at Pladen bliver mere bøj- ningsfast. Den Tanke er udtalt, at det skulde være Værn mod for stærk Fordampning, da de fleste Spalteaabninger findes paa Over- siden, men Snoningen findes ogsaa hos Græsser, der har lige mange Spalteaabninger paa hver Side (f. Eks. hos Alm. Kvik), og denne Forklaring synes i det hele lidet sandsynlig, naar man erindrer Skov- klimaets Natur. Ved Snoningen opnaaes derimod utvivlsomt en Er- statning for det Styrkevæv, der vanskelig uddannes i den fugtige,. Fig. 194. Sanikel (Sanicula europæa) med lidt Steffensurt. Fænø. 11. August 1908. (E. W.) skyggefulde Skov. Ikke snoede har jeg fundet Bladene af f. Ex. Calamagrostis arundinacea, Poa nemoralis (hos hvilken de ogsaa er ret korte og stive og har Spalteaabninger paa begge Sider). Der er for øvrigt ogsaa andre Skovbundsplanter, som vender deres Blade saaledes, at Undersiden kommer mest mod Lyset, f. Ex. Barns- løg. Nytten af Bladsnoningerne er næppe alle Vegne den samme; i nogle Tilfælde nedstemmer den maaske Fordampningen, i andre hjælper den til at bringe Bladet i den bedste Lysstilling. Bevægelserne er næppe fysiologisk forklarede. Ikke faa Arters Blade er mere glinsende paa Undersiden end paa Oversiden, saasom hos Desmerurt, Hvid-Simmer, Ramsløg, Ange- lik, Liliekonval, Vorterod, Maj blomst, Firblad. Kransstilling af Bladene paa Stænglerne, som minder om den hos Skovmærketypen, findes hos en Del Arter, saasom Skovstjerne, Firblad (Fig. 198) og Bingelurt (Mercurialis). Den sidste har en opret, strakt-. Please note that these images are extracted from scanned page images that may have been digitally enhanced for readability - coloration and appearance of these illustrations may not perfectly resemble the original Botaniske forening i København. København : H. Hagerups Forlag
Size: 1881px × 1329px
Photo credit: © Library Book Collection / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1800, bookdecade, booksubjectbotany, booksubjectplants