![](http://www.alamy.com/thumbs/6/79267A7E-6516-4DD5-BBF5-43A091F0AB10/RH9K9W.jpg)
. Botanisk tidsskrift. Botany; Plants; Plants. — 382 — sand paa Sydbredden, enkelte Steder dog graafarvet. Hr. Jessen skri- ver herom : »Ved Planteresters Formuldning udvikles der jo Kulsyre ; det paa denne Egn saa udbredte Lyngmorlag indeholder megen fri Humussyre. Eegnvandet, der synker ned gennem Humuslagene, optager baade Kulsyren og Humussyren, og bliver derved et kraftigt Opløsnings- middel over for de Jernmineraler, der findes i Sandet, først og fremmest den almindeligt forekommende Magnet jernsten. Naar det jernholdige Grund- vand atter kommer frem til Overfladen, som Kilder, i flade L
. Botanisk tidsskrift. Botany; Plants; Plants. — 382 — sand paa Sydbredden, enkelte Steder dog graafarvet. Hr. Jessen skri- ver herom : »Ved Planteresters Formuldning udvikles der jo Kulsyre ; det paa denne Egn saa udbredte Lyngmorlag indeholder megen fri Humussyre. Eegnvandet, der synker ned gennem Humuslagene, optager baade Kulsyren og Humussyren, og bliver derved et kraftigt Opløsnings- middel over for de Jernmineraler, der findes i Sandet, først og fremmest den almindeligt forekommende Magnet jernsten. Naar det jernholdige Grund- vand atter kommer frem til Overfladen, som Kilder, i flade Lavninger eller i en aaben Sø, hvor der er Tilførsel af fri Ilt, spaltes de opløste Jernforbindelser, og Jerntveilte udskilles som Okker eller, hvor der er større Mængder, som Myremalm. Myremalmens hullede Struktur frem- kommer, naar indesluttede Planterester raadner bort«. Det er ganske in-. teressant at se, at Laget af Okker og Myremalm kun findes langs Søens nordlige Bred, der hvor Grundvandet nord fra kommer frem gennem Sandet og iltes, hvorimod der saa godt som ingen Jernudfældning fandtes paa Søens Sydside, hvor Vandet trækker bort mod Syd«. Plantevæksten var, som overalt om Vand, ordnet bæltevis i flere Samfund, nemlig: 1) Det dybe Mudderbassins Vand- og Sumpplanter; 2) Den lavvandede tørlagte Bunds ; 3) Plantevæksten uden om Søbred- den, der ogsaa maa kunne deles i Bælter ; men til Undersøgelse heraf blev der ingen Tid. Bemærkes kan, at lidt syd for Søen bliver Ter- rænet brat en Smule højere, tydeligt nok en gammel Kystlinie, og strax derefter begynder Aal Plantage ; det siges ogsaa, at Præstesøen tidligere har staaet i Forbindelse med Grundsø, der er en nu næsten helt tør- lagt Lavning inde i Plantagen. 1. Mudderbassinet var det umuligt at undersøge nærmere. Ude i den vestlige Ende voksede Gul Aakande, Polygonum amphibium,. Please note that these images are extracted from scanned page images that may have been digitally enhanced for
Size: 1918px × 1302px
Photo credit: © Library Book Collection / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1800, bookdecade, booksubjectbotany, booksubjectplants