![](http://www.alamy.com/thumbs/6/D06C6562-961A-4450-A09B-13D5BB47F079/2AFW4X7.jpg)
. Skogsvårdsföreningens tidskrift. hväxtligare än de, som förekomma på den osvedda marken. Ett annatexempel på eldens roll lärana de gamla kolfallshyggena; sedan skogenfällts det ena året, fingo träden ligga och torka till följande vår., då kol-fallet påtändes, varvid kvistar och finare grenar brunno upp. Avsiktenmed bränningen var ock att på bekvämaste sättet fä skogen kvistad (seFerd. Lindberg 1915, sid 16). På de gamla kolfallen ha vi ock våravackraste tallskogar i Norrland. Svedningsbruket har väl hos oss så godt som alldeles övergivits, meni och för .skogsförjmgring har det dock åtminston
. Skogsvårdsföreningens tidskrift. hväxtligare än de, som förekomma på den osvedda marken. Ett annatexempel på eldens roll lärana de gamla kolfallshyggena; sedan skogenfällts det ena året, fingo träden ligga och torka till följande vår., då kol-fallet påtändes, varvid kvistar och finare grenar brunno upp. Avsiktenmed bränningen var ock att på bekvämaste sättet fä skogen kvistad (seFerd. Lindberg 1915, sid 16). På de gamla kolfallen ha vi ock våravackraste tallskogar i Norrland. Svedningsbruket har väl hos oss så godt som alldeles övergivits, meni och för .skogsförjmgring har det dock åtminstone till mycken sen tidkommit till användning på Skagersholms kronopark i norra Västergötland(se G. SCHOTTE 1910, sid. 140—142). I Finland däremot har dennametod länge stått högt i kurs, när det gällt att föryngra skogarna,och särskilt var A. G. BLOMQST (1887), den mångårige direktören för detfinska forstinstitutet i Evois. en varm vän av detsamma. I senare tid HENRIK HESSELMAN (loi 2). Ur Skogsförsöksanst. saral. Foto av T. Lagerberg. Fig. 40. Omkring 60-årig granskog, uppkommen efter brand. Jämtland. Gäxsjö älen Yg 1912. — (Spruce-forest, about sixty years old, that has sprungup after burning) (ioi3jSKOGSFÖRYNGRlN(; O. SALPETERBILDXING 1 MARKEN 8Q ha de i Vesijako kronopark genom svedjekultur uppdragna skogarna bli-vit föremål för en skoglig undersökning (VUORI 1913), som visade, attdessa bestånd utmärkte sig för en hög växtlighet. När det i praktiken gäller den viktiga frågan om hur man skall behandlamarken för att gynna skogens föryngring, så blir enligt den uppfatt-ning, som jag här velat förfäkta, icke frågan om bränningeller icke bränning, utan frågan blir att sörja för en för barr-trädsplantorna gynnsam, men icke allt för riklig omsättning avdet i humustäcket organiskt bundna kvävet till salpetersyra. I de förut omtalade, av mig undersökta skogarna i Jönåker, å As, Hö
Size: 1358px × 1839px
Photo credit: © The Reading Room / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1900, bookdecade1900, booksubjectforestsandforestry