![](http://www.alamy.com/thumbs/6/E19AF5B5-7FCB-4084-9362-7715BCB563B2/RHWDYT.jpg)
. Bergens Museums aarbog. Science. 1909] Relief studier fra Søndfjord. 13 kan tænkes dannet. Og Klettetind er netop en slik fjeldknaus. Paa billedet fig. 13 ser man den liggende midt i Førdedalen. Til venstre har man først skraaningen av Viefjeldet, saa Vieskarets hak og derpaa Klettetind. Toppen ytterst til høire er Hafstadfj eldet. Derfra strækker sig mot venstre aaskammen, som danner Brulands- kjelens cirkus. Selve rundingen i denne fremtrær ikke saa tydelig, tildels fordi den er dækket av Klettetinds langstrakte lavryg. Billedet er tat fra et punkt temmelig høit oppe paa siden av Viefjelde
. Bergens Museums aarbog. Science. 1909] Relief studier fra Søndfjord. 13 kan tænkes dannet. Og Klettetind er netop en slik fjeldknaus. Paa billedet fig. 13 ser man den liggende midt i Førdedalen. Til venstre har man først skraaningen av Viefjeldet, saa Vieskarets hak og derpaa Klettetind. Toppen ytterst til høire er Hafstadfj eldet. Derfra strækker sig mot venstre aaskammen, som danner Brulands- kjelens cirkus. Selve rundingen i denne fremtrær ikke saa tydelig, tildels fordi den er dækket av Klettetinds langstrakte lavryg. Billedet er tat fra et punkt temmelig høit oppe paa siden av Viefjeldet. Gjennem Vieskaret ser man de flate aaser paa den anden side av Movandet. Bak Klettetind skjuler sig ogsaa dalsnevringen med Brulandsfossen. Dette billede viser tydelig, hvor forholdsvis be- skedent Vieskaret er i forhold til dalvidden fra Viefjeldet over Brulandskjelen til Hafstadsiden. Den omtalte tegning av Dr. Reusch er gjengit fig. 14. „I en tid da landet var frit for is, blev dalbunden først fyldt med løsmateriale (I). Saa begyndte elven at grave et kløftformet leie i det faste fjeld (II). Det blev dannet til siden av den egentlige dalbund, og da saa tilslut isen under den paafølgende istid kom med sin skuring, fik det i dal- bunden opragende fjeldparti sin nu- værende form (III)." Det er let at anvende dette paa Vieskaret og Klettetind. Men vi skal se, om denne forklaring er den eneste, som her kan anvendes. Hvad tiden for skarets opstaaen angaar, da er dets dannelse vistnok at henlægge til en interglacial periode. Jeg tror ikke, at det er anlagt av en elv, som løp hen under et isdække. Da elven begyndte at grave paa Vieskaret, maa den ha hat sit løp mindst i høide med toppen av Klettetind. Følgelig har der gaat for sig store ændringer i reliefet siden den tid, saa store, at vi kom- mer tilbake forbi nedisningen op i en avsmeltningsperiode før den nuværende. Men Vieskaret ligger saa dypt nede, at dets dannelse ikke kan henføres til terti
Size: 1680px × 1486px
Photo credit: © Library Book Collection / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookcentury1800, bookdecade1890, booksubjectscience, bookyear1892