![](http://www.alamy.com/thumbs/6/E859E1B2-6E55-4CAF-B7A4-3D3EDBBF40B1/RD1X4G.jpg)
. Danmarks fauna; illustrerede haandbøger over den danske (Circus pygargus) 242 land eller Skotland, hvor den kun kendes som en tilfæl- dig Gæst. I Norge har den kun vist sig en enkelt Gang; i Sverige kendtes den tidligere ogsaa kun som en sjælden Gæst, men er i 1923 fundet rugende i Kvismaren. I Nord- Tyskland yngler den adskillige Steder. I Danmark findes Enghøgen nu ret almindeligt yng- lende i Vest- og Midt-Jylland og kendes som rugende og- saa fra Vendsyssel og Læsø, men derimod endnu ikke fra Øerne; det synes, som den først i nyere Tid, siden 1892, er indvandret i Landet, d
. Danmarks fauna; illustrerede haandbøger over den danske (Circus pygargus) 242 land eller Skotland, hvor den kun kendes som en tilfæl- dig Gæst. I Norge har den kun vist sig en enkelt Gang; i Sverige kendtes den tidligere ogsaa kun som en sjælden Gæst, men er i 1923 fundet rugende i Kvismaren. I Nord- Tyskland yngler den adskillige Steder. I Danmark findes Enghøgen nu ret almindeligt yng- lende i Vest- og Midt-Jylland og kendes som rugende og- saa fra Vendsyssel og Læsø, men derimod endnu ikke fra Øerne; det synes, som den først i nyere Tid, siden 1892, er indvandret i Landet, da den fandt gunstige Ruge- pladser i de fremvoksende jydske Plantager; fra ældre Tid foreligger der i alt Fald kun faa og usikre Angivelser om dens Ophold i Landet, men Mulighed for Forveksling med den Blaa Kærhøg kan jo na- turligvis ikke udelukkes. I Jylland holder den navnlig til i unge Gran- og Fyrre-Plantager med lynggroede Lysninger og omgivet af sumpede Hedemoser, Enge og sandede Mar- ker, men ogsaa i rørbevoksede Søer og Fjorde; i andre Lande foretræk- ker den til Opholdssteder Enge, Floddale, Søbredder o. lign., helst hvor der er store Rørskove. Som Trækfugl kommer den om Foraaret Flyvende Enghøg sidst { April og først j jyiaj, og den (Han). (Efter Schiøler). foriader os allerede i Løbet af Au- gust og først i September, idet de gamle Hunner synes at drage bort først. I Flugten, der som andre Kærhøges er let og ligesom lidt slingrende, kan den lyse, gamle Han med de sorte Vingespidser minde lidt om en Terne eller en mindre Maage. Dens Stemme er ret svag og høres jævnlig om Foraaret under Flyveparringslegen. Enghøgene synes ofte at have lidt Tendens til at yngle nær hverandre og næsten danne Smaakolonier; saaledes kan hos os 5—7 Par ruge paa samme Lokalitet, hvor Rederne kan træffes med blot en Snes Meters Afstand. Hannerne kommer om Foraaret først, ofte i Smaaselskaber, til Ynglepladsen. Reden, der kun danner et tyndt Underla
Size: 1612px × 1550px
Photo credit: © The Book Worm / Alamy / Afripics
License: Licensed
Model Released: No
Keywords: ., bookauthordansknat, bookcentury1900, bookdecade1900, bookyear1907